Luovaa taloutta mikkeliläisittäin
![kuva](../picture/get_file/2924ecc.jpg?size=2)
Talouden madonluvut ovat saaneet eri toimialat etsimään kuumeisesti lääkkeitä uuteen kasvuun. Löytyisikö eri toimialojen ennakkoluulottomasta yhteistyöstä piristystä talouteen?
Luova Suomi Etelä-Savossa -hankkeen projektipäällikkö Kaija Villman Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Pienyrityskeskuksesta näkee monialaisuudessa mahdollisuuden erityisesti maakunnille. Voidaanhan sitä kautta yhdistää rajalliset voimat ja osaaminen.
”Jos vaan keskitytään toimialakohtaiseen kehittämiseen, on lopputulos jo jollain tapaa tiedossa. Kun taas mukana on eri alojen osaajia, syntyy mahdollisuus luoda jotain aidosti uutta”, Villman toteaa.
Usko monialaisuuteen näkyy myös luovien alojen kehittämisessä. Luovien toimialojen tukemisesta on siirrytty kannustamaan uudenlaista luovaa verkostotaloutta. Yksi esimerkki tästä on Audiovisuaalisen Kulttuurin Edistämiskeskus AVEKin jakama CreMA-tuki. Tuen tavoitteena on luovien ja muiden toimialojen osaamisen yhdistäminen sekä yhteistyön ja liiketoimintamallien kehittäminen.
GalleriAri ja IPIK Design uskovat yhdessä tekemiseen
Etelä-Savossa rakennetaan luovaa taloutta AVEKin jakaman CreMA-rahoituksen turvin. Kaksi alueen luovan alan yrittäjää taidegalleria GalleriAri ja tekstiilialan yritys IPIK Design saivat viime vuonna rahoitusta monialaisen yhteistyön kehittämiseen.
GalleriArilla on takanaan jo reilun vuosikymmenen kokemus kehystämisestä ja galleriatoiminnasta.
”Kaikki alkoi 19 vuotta sitten, kun lähdin eräänä päivänä ostamaan kehyksiä vaimon maalaamaan tauluun ja tulinkin ostaneeksi koko kehysliikkeen”, galleriaa pyörittävä Ari Hänninen naurahtaa.
Sivutoimena pyöritetty kehystysliike on kasvanut reilussa vuosikymmenessä elinvoimaiseksi taidekeskukseksi: GalleriAri tarjoaa kehystyspalveluita, myy taidetarvikkeita ja järjestää korkeatasoisia taidenäyttelyitä. Gallerian yhteydessä toimii myös taiteilijaresidenssi.
GalleriArin toiminta on kehittynyt ajan hengessä. Hänninen uskoo, että eri toimialojen yhteistyö on tulevaisuuden juttu.
”Taantuma koskettaa kaikkia jollain tapaa, nyt pitää vain tehdä vähän enemmän ja rohkeammin töitä – eri tavalla kuin on aiemmin tehty. Näen tulevaisuuden trendinä, että ei yritetä tehdä kaikkea itse, vaan tehdään yhteistyössä.”
![](../file_attachment/get/GalleriArif6b6.jpg?attachment_id=1321)
Osoitus tällaisesta yhteistyöstä on galleriassa alkuvuodesta esillä ollut Sisusta Kotisi Taiteella
-näyttely. Yhteistyössä JL-rakentajien kanssa galleriatilaan on rakennettu kodinomaisia tiloja taiteen ja erilaisten ripustus- ja valaistusvaihtoehtojen esittelemiseksi. Tilojen sisustuksesta ovat vastanneet paikallinen huonekaluyritys Kaluste Marsalkka ja tapetteja ja kaakeleita myyvä TilesPoint.
Näyttely on saanut runsaasti positiivista palautetta ja yhteistyötä on tarkoitus jatkaa. Helmi-maaliskuun taitteessa koko tila sisustetaan jälleen uudelleen näyttelyn vaihtuessa: nyt esitellään eri ikäpolville sopivaa taidetta ja sisustusta.
GalleriAri tekee yhteistyötä JL-rakentajien kanssa myös asuntorakentamisen puolella. GalleriAri tarjoaa JL-rakentajien rakentamien kerrostalojen asukkaille valmiita ripustusratkaisuja.
”Näen tässä sellaisen sabluunan jota voisi laajentaa myös muihin kaupunkeihin ja rakennusliikkeisiin. Monet rakennusliikkeet haluavat palvella asiakkaitaan paremmin ja tämä on yksi palvelu heille lisää.”
Myös toinen mikkeliläinen yrittäjä, IPIK Designin toimitusjohtaja Iida Paasonen vannoo yhteistyön nimeen. Tekstiilialan yrittäjä Paasonen suunnittelee omaa No More Seasons -vaatemallistoa ja erilaisia kuoseja. Keväällä lanseerataan sisustusmallisto yhteistyössä paikallisen teollisuusalan yrityksen Tefismartin kanssa.
”Yhteistyö teollisuusalan yrityksen kanssa on sujunut hyvin, muttei kaikki ole mennyt ihan kuin Strömsössäkään. Alkusuunnittelun ja tuotannon yhteensovittamisessa on ollut myös haasteita. Tärkeintä on, että kommunikaatio toimii”, Paasonen kertoo.
Paasonen on myös vastikään avannut työ- ja näyttelytila Design & Handicraft Shop Hineen Mikkelin Savilahdenkadulle. Samoissa tiloissa toimii kestovaippoja valmistava yritys ja valokuvaaja.
”Hineen tiloissa on esillä säännöllisesti vaihtuva myyntinäyttely. Tavoitteena on esitellä mahdollisimman monipuolisesti suomalaista luovan alan osaamista. Oma työni tapahtuu lähinnä tietokoneella, joten myyntityö onnistuu siinä samalla”, Paasonen kertoo.
Myös kehittäjien yhteistyötä tarvitaan!
Se, että Etelä-Savossa saatiin CreMA-rahoitusta ei ollut sattumaa. Myönteisten rahoituspäätösten takana oli paitsi hienoja tekijöitä ja ideoita, myös paikallisten kehittäjien yhteistyönä syntynyt tukipolku.
”Järjestimme yhdessä ELY-keskuksen kanssa infon rahoituksesta paikallisille toimijoille, tarjosimme asiantuntija-apua idean työstämiseen ja autoimme myös hakemuksen laatimisessa. Tukipolku toimi todella hyvin ja tietoa ja tukea oli tarjolla koko hakuprosessin ajan”, kertoo koulutuspäällikkö Kaija Villman Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Pienyrityskeskuksesta.
IPIK Designin Iida Paasonen vahvistaa, että tiedosta ja tuesta oli apua hakuprosessissa:
”Hakupapereiden täyttäminen on täyttä tuskaa tällaiselle luovan alan ihmiselle. Vaikka se idea olisi kirkkaana omassa mielessä, niin aina ei tiedä miten sen sanallistaisi tai mitä kieltä hakemuksessa ylipäänsä pitäisi puhua.”
Paasonen kehottaa luovan alan osaajia luovuuteen myös rahoitusta haettaessa.
”Hakulomakkeella kysyttiin projektin aikataulusta. Kun kirjoittaminen tuntui haastavalta, piirsin kuvan.”
Villmanin mukaan tukipolun onnistumiseksi on tärkeää, että kehittäjät tuntevat paikallisia toimijoita – tarvitaan myös ennakkoluulottomuutta viestin viemisessä.
”Toinen CreMA-rahoituksen saaneista GalleriArin Ari Hänninen ei päässyt rahoitusinfoon paikalle. Kävin kertomassa hänelle rahoituksesta henkilökohtaisesti galleriassa”, Villman muistelee.
Tuelle on riittänyt kysyntää. Nyt sparrattavana on ollut Creademo- ja Digidemo-rahoitusta hakevia. Toiminnan hauraus kuitenkin mietityttää:
”Tukea on tarjottu hankkeen puitteissa. Mutta mitä jos hanke ei jatkukaan. Tällaiselle toiminnalle on iso tarve ja pitäisi varmistaa, että tukea on tarjota myös jatkossa.”
Teksti: Inka Reijonen